Megingott a bizalom? 

A testületi üléseknek megvan a maga hangulata. Ha kicsit is vitára érdemes téma szerepel a napirendi pontok között, akkor szinte biztosra vehető, hogy mely képviselők fognak feltenni kérdéseket. Vannak, akik szinte soha nem szólnak hozzá a témához, de szerencsére olyan képviselőt is sikerült a lakosságnak választania, aki ténylegesen megpróbálja érdemben előre vinni Veresegyház életét.  

A július 06-i testületi ülésen érdekes eseményeknek lehettek tanúi azok, akik végig jelen voltak. A napirendi pontok  tárgyalása után az „Egyebek” következett. Szabó Edina ekkor többek között felvetette, hogy a Páskom utcából megkeresték (IV-es számú választókörzet), és kéri, hogy a polgármester úr adjon szót a jelenlévő lakosoknak. Mindezt azért, hogy ne neki kelljen közvetítenie a hallgatóság és a testület között. Először G. Zoltán emelkedett szólásra, s röviden, nagyon udvarias formában összefoglalta az érintett lakosság problémáját – vagyis hogy az érvényben lévő Településrendezési tervtől eltérően parcellázzák a Páskom utca, Kilátó utca környékén az erdőt. Valódi gondot az okoz, hogy amikor 6-8 évvel ezelőtt a most már ott lakók számára a telkeket az önkormányzat értékesítette, az volt a hivatalos álláspont, hogy az utcákat határoló erdő megmarad. Az erdő kiirtását, újabb lakóterületek kialakítását azon a területen az önkormányzat nem tervezi – lásd érvényben lévő rendezési terv. Ennek ellenére a tavalyi évben szép sorban gázcsonkok kezdtek kinőni az út túloldalán az erdőből (Sz.E. képviselő már ekkor értesült az eseményekről, de tehetetlennek bizonyult a lakosok érdekében eljárni). G. Zoltán és társai ekkor közvetlenül felkeresték a polgármestert. Magyarázatképp azt a választ kapták, hogy meg kell érteniük, az út mindkét oldalát érdemes hasznosítani, hiszen a közműkiépítés a már ott lakók miatt megtörtént, az önkormányzatnak pedig így több bevétele lesz. Az észérveket a lakosok tudomásul vették, megértették, de ígéretet kértek és kaptak arra nézve, hogy az erdő többi része érintetlen marad. 

Eltelt jó háromnegyed év, és lám-lám megint megjelentek a munkások a környéken. Mint G.Z-ék megtudták, az erdő teljes területét fel fogják osztani, közművesítenek, utat építenek, és ezzel vége az erdőnek – na meg az ígéretnek.

G. Zoltán ezek ismertetése után feltette a testület tagjainak a kérdést, mit szándékoznak tenni az erdővel, mely Veresegyház egyik legszebb területe.

A polgármester válaszában azt próbálta érzékeltetni a jelenlevőkkel, hogy az egész hegyet valaha erdő borította, ők is ilyen parcellázás eredményeként tudtak Veresegyházon telket vásárolni, vagyis ne akarják megállítani a fejlődést, ne akarják megakadályozni, hogy hozzájuk hasonlóan mások is Veresegyház e gyönyörű területére költözhessenek.

E kitérő válasz kissé felbőszítette a két jelenlevő hölgyet. G. Márta teljes értetlenségének adott hangot a tekintetben, hogy a rendezési tervtől eltérően mér ki telkeket az önkormányzat. Vajon milyen szabályozások alapján (és egyáltalán azok kikre vonatkoznak, mert úgy látszik az önkormányzatra nem…) működik Veresegyház város életének irányítása. Czeller Karola ekkor jegyzeteiből előkereste, hogy a testület májusi ülésén tárgyalta a szóban forgó terület további parcellázását, melyet akkor 11 : 9 arányban támogatottak a képviselők. (A parcellázást az MSZP, az SZDSZ és a SZOVE képviselői szavazták meg, míg a többiek ellene voltak.)

G.Márta végül megkérdezte a polgármestertől, hogyan bízzon benne ezek után. Vajon döntéseinél figyelembe veszi-e majd a lakosság érdekeit, vagy pedig a lakosság jelzését, kérését figyelmen kívül hagyva fogja továbbra is irányítani a várost. A választ a polgármester a kérdezőre bízta.
szedi
*  *  *

Sajnálatosnak tartom, hogy Veresegyházon a képviselőknek ilyen és hasonló lépésre kell rászánniuk magukat, ha eredményt akarnak elérni. Sajnálom, hogy a testületi ülés „átment” lakossági fórumba, mert az utóbbit nagyon fontosnak tartom ugyan, de nem ez volt rá a megfelelő hely és időpont.., Mindenesetre néhány lakos szembesült a testülettel és a polgármesterrel, s a testület néhány tagja sem dughatja fejét többé a homokba, s nem tehet úgy, mint ha minden a legnagyobb rendben folyna.

Az üggyel kapcsolatban megjegyzem, sajnos tudom, hogy miként folyik a lakossági észrevételek kezelése a hivatalban. Több eset ismeretes előttem, amikor aláírást gyűjtöttek veresegyháziak egy-egy számukra égető kérdés megoldása érdekében. Legtöbb esetben még választ sem kaptak… És az sem mindenki esetében célra vezető, ha valaki négyszemközt próbál eredményt elérni, vagy ha interpellál.

Azt nem tudom megmondani, hogy tovább folyik-e majd a parcellázás a kérdéses erdőben, egyáltalán ezek után meddig beszélhetünk még erdőről. De azt tudom, hogy megint fél információkat kapott a lakosságot. Ugyanis a polgármester úr azt is megjegyezte válaszában, hogy a rendezési terv ügyében ősszel fog dönteni a testület. Azt viszont egy szóval sem említette, hogy a rendezési tervet a lakosság is véleményezheti. Más településeken több fordulóban is tartanak ilyenkor lakossági fórumokat, ahol a felvetődő kérdéseket beépítik a tervbe. 

Veresegyház lakossága nincs kellően felvilágosítva jogairól. Ebben az esetben sem hiszem, hogy bárki hivatalos helyről felhívná a figyelmüket arra, hogy akár meg is vétózhatják – nyomós érvek alapján – a rendezési tervet. Azt hiszem ez is egy ilyen eset lett volna.

Magam a nyilvánosság híve vagyok. Talán polgármester úr és néhány képviselő is ezért akadályozza bizottságelnöki, frakcióvezetői munkámat annyira. 
Sokan egy kalap alá veszik a teljes testületet. Mindegy hányszor szavaztam igennel vagy nemmel, hányszor és mi módon próbáltam több információhoz jutni, kérdezni, érveket és ellenérveket felsorakoztatni, a lényeg mindig ugyanaz marad: a végső szavazásnál milyen eredmény született. És ezt néha nagyon nehéz erkölcsileg elviselni. 
Úgy gondolom, a demokrácia többek között arról szól, hogy az emberek tudják mi zajlik a fejük felett. Megvannak a megfelelő fórumok, lehetőségek, ahol érdekeiket megvédhetik a hatalommal szemben. A hatalom pedig most becsapta őket. 

Szabó Edina képviselő